Necessitats

La [|teoria dels usos i gratificacions], amb origen als estudis d'Elihu Katz, suposa un canvi o evolució respecte a les aportacions d'alguns teòrics com [|Lasswell], qui identificaven a l'audiència com una massa passiva. Al contrari, aquesta teoria considera que els receptors dels missatges, és a dir, l'audiència, tenen un paper actiu en el procés comunicatiu. D'aquesta manera, per als teòrics d'aquesta corrent el fet important és qué fa el públic amb els missatges, ja que l'ús que es done d'aquests determinarà els efectes que tindran sobre l'audiència. D'altra banda, la teoria també atorga a l'audiència un paper important, ja que s'assumeix que té la capacitat de decidir allò que consumirà als mitjans perquè les seues necessitats es vegen satisfetes. El públic escollirà consumir allò que li aporte unes determinades gratificacions que cobrisquen aquestes necessitats.

media type="youtube" key="uRWrRPotp7U" width="313" height="178" align="center"

Vídeo explicatiu de la teoria dels usos i gratificacions. Youtube: Universidad de las Américas =Necessitats= Parlem de [|necessitats] quan ens referim a totes aquelles pretensions de l'audiència que es volen satisfer amb el consum mediàtic. Estudis previs a aquesta teoria ja havien identificat les diferents necessitats d'una determinada audiència. Així, en 1948 una investigació duta a terme en el marc d'una vaga de diaris, es basava en les necessitats que tenien els lectors habituals de premsa en un dia sense periòdics. Aquestes necessitats del públic, en la línia de la importància que dona aquesta teoria a [|l'individu], seran identificades per la mateixa audiència, atorgant a aquesta un gran poder de decisió. Per tant, la perspectiva és que l'elecció del públic condicionaria l'oferta dels mitjans de comunicació, l'objectiu de les quals passaria a ser la producció de missatges que satisferen estes necessitats basant-se en la lògica d'estímul-resposta.

Els teòrics han classificat aquestes necessitats en diferents categories, depenent de la relació instrumental, afectiva o d'integració:
 * Necessitats cognitives: tenen a veure amb la necessitat d'acumular informació, la comprensió del món, el coneixement, la curiositat...
 * Necessitats afectives: basades en experiències emocionals, estètiques, de plaer.
 * Necessitats integratives d'importància personal: relacionades amb l'autoestima, estabilitat pròpia, confiança...
 * Necessitats integratives d'importància social: integració a la societat, afiliació a l'entorn, sentiment de pertinença a un grup...
 * Necessitats evasives: tenen a veure amb l'entreteniment i la diversió.



Bibiliografia:

1. Coronel, Abraham. (2014). Teoría de usos y gratificaciones. //Mediosfera.// Disponible a: . (Data de consulta: 1/5/2018)

2. Otero, Edison. (2004). //Teorías de la comunicación//. Santiago de Chile, Chile: Editorial Universitaria.

3. Katz E. & Blumler J. (1973). //Uses and Gratifications Research//. Oxford University Press.

4. Mora Fuentes, Daniela. (2013). Teoria de usos y gratificaciones. Teorías de la comunicación. Disponible  a: @http://loquemepidiomiprofesora.blogspot.com.es/2013/04/teoria-de-usos-y-gratificaciones.html . (Data de consulta: 1/5/2018)

5. Puyosa, Iria. [Dirección de educación en línea]. (7 sep 2016). Teoria de usos y gratificaciones parte 1. Disponible a: https://www.youtube.com/watch?v=uRWrRPotp7U. (Data de consulta: 2/5/2018)